A gimnázium és a meztelenség látszólag távol áll egymástól. Pedig nem is: maga a görög eredetű szó egy részének jelentése is az.
a „meztelen” görögül gümnósz (γυμνός) – a meztelenül végzett sporttevékenységek helye, az atléták edzőhelye, a testgyakorló hely neve gümnaszion (γυμνάσιον) volt, nagyjából ‘tornacsarnok’ jelentéssel
Az ókori Görögországban a férfi atléták testüket olivaolajjal bekenve meztelenül végezték gyakorlataikat. A „meztelen” görögül gümnósz (γυμνός). Namármost a meztelenül végzett sporttevékenységek helye, az atléták edzőhelye, a testgyakorló hely neve gümnaszion (γυμνάσιον) volt, nagyjából ‘tornacsarnok’ jelentéssel.
![](https://csamborgo.hu/wp-content/uploads/2024/07/gumnaszion_csamborgo_01.jpg)
Gümnaszion Cipruson, Salamis romjainál – Fotó: Barna Béla
Eredetileg ez egyszerűen egy nyitott tér volt, ahol ugrottak, bokszoltak, birkóztak, és ezt egy futópálya (paradromion) vette körbe. Pukánszky Béla, akitől Szegeden tanultam Neveléstörténet című könyvéből, ő is így ír erről:
„Gümnaszion (gümnosz = ‘meztelen’): Az idősebb a gümnaszionban folytatták a testgyakorlást. Olyan épület volt ez, amelyben – a fedetlen és fedett futópályák mellett – különféle céloknak megfelelő helyiségek kaptak helyet. A vetkőzésre, tisztálkodásra szolgáló szobák mellett később megjelentek az előadótermek és a könyvtárak is. Hamarosan magasabb szellemi tanulmányokat is folytattak itt a fiatalok.”
![](https://csamborgo.hu/wp-content/uploads/2024/07/gumnaszion_csamborgo_03.jpg)
Gümnaszion, Ciprus, Salamis – Fotó: Barna Béla
Szóval az egyszerű nyitott tér később egyre összetettebb építmény lett, a hellenizmus idejében nyerte el végleges alakját: oszlopcsarnokokkal körülvett térség volt, amelyhez a tanítást és a testedzés utáni tisztálkodást szolgáló helyiségek csatlakoztak, öltözőkkel, fürdővel, edző- és küzdőterekkel.
Az Oxfordban tanult, Cambridge-ben tanító Philip Matyszak írja Antik Athén napi öt drachmából (Scolar, 2019) című könyvében a következőket:
„Ha az athéni férfinak jut rá ideje, elmehet a gümnaszionba, a testedzés, egyszersmind a társasági élet központjába. A gümnaszion nem fedett épület, hanem egy versenypályaszerű mező, ahol testgyakorlatokat lehet végezni. Ha az időjárás rosszra fordul, a fedett oszlopsor, a xüsztosz alatt is edzhetünk”.
Később, az i.e. IV. századtól kezdve az intézményes elméleti oktatást adó filozófiai iskolákat is ezzel a szóval jelölték. Athénben három ilyen gümnaszion (árnyékos liget) volt: az Akadémia (Akadémosz hérosz ligetében, ahol Platón tanított), a Lükeion (ahol Arisztotelész tanított) és a Künoszargesz (a cinikusok iskolája).
A gümnaszionban eredetileg csak 18 év feletti férfi atléták kaphattak felkészítést a nyilvános játékok versenyeire (szemben a palaisztrával, a testnevelési magániskolával). A gümnaszionok és a sportrendezvények felügyeletét köztisztviselőkre, az ún. gümnasziarkhoszokra bízták.
A görög gümnaszionokban filozófiát, irodalmat és zenét is tanítottak, a közelükben nyilvános könyvtárak voltak. Az ásatások rengeteg gümnaszion helyét és képét tárták fel, jártam ilyenben a ciprusi Salamisban, Kos szigetén, Olümpiában, Epheszoszban, stb.
![](https://csamborgo.hu/wp-content/uploads/2024/07/gumnaszion_csamborgo_04.jpg)
Az olümpiai gümnaszion – Fotó: Barna Béla
Az olümpiairól érdekességként idézzük Kertész Istvánt, az Ez történt Olümpiában című könyvéből: „A rommező bejáratától jobbra, a Kladeosz partján fehérlenek a Gümnaszion maradványai. Az elsősorban futók, diszkosz- és gerelyvetők edzését szolgáló építmény a Kr.e. 2. században nyerte el végleges formáját. Eredeti kiterjedése 120×220 m volt. Dór oszlopokkal övezett, 210 m hosszan és 11,65 m szélesen elnyúló keleti oszlopcsarnoka fedett futópályául szolgált. A megcsonkult oszlopok ma is gyönyörködtetnek példás rendjükkel. (…) Az olümpiai Gümnaszion hasonló volt a korszak többi ilyen épületegyütteséhez, vagyis a testi és szellemi egészség megőrzése, a sokoldalú szórakozás feltételeinek megteremtése érdekében architektúrája igen változatos volt. Fedett, félig és teljesen nyitott térségek váltották egymást csodálatos ritmusban.”
A tizennegyedik századtól Németországban a szót felkapták az olyan iskola elnevezésére, mely a görögök és rómaiak irodalmával való foglalkozás alapján a növendékeknek magasabb műveltséget törekedett adni. Nagyjából hasonló intézményeket (kisebb különbségekkel) líceumnak is neveztek. Mindezekből alakultak ki a mai gimnáziumok.
A gimnáziumnak az a jelentése, hogy egy általános műveltséget adó, egyetemre felkészítő középiskola lenne, az a németben alakult ki (s onnan vettük át mi is), annak alapján, hogy az ókori római gymnasium egyszersmind filozófusok és tanítványok gyülekezőhelye is volt; a legtöbb idegen nyelvben a gimnázium megfelelői sportcsarnokot, tornatermet jelentenek.
Barna Béla
![](https://csamborgo.hu/wp-content/uploads/2024/07/gumnaszion_csamborgo_02.jpg)
Gümnaszion – Fotó: Barna Béla